Împrejurimi
Târgu Jiu
Obiective Turistice
![](https://www.targujiu.info/wp-content/uploads/2023/04/hobita.jpg)
Casa muzeu „Constantin Brâncuși”
Casa muzeu „Constantin Brâncuși” este situată la cca 23 km de Târgu Jiu, pe drumul ce leagă Târgu Jiul de Tismana. Aici s-a născut, pe 19 februarie 1876, Constantin Brâncuşi, în familia lui Nicolae Radu şi a Mariei Brâncuşi, ale căror ocupații erau agricultura, dulgheria şi creşterea vitelor. Brâncuși a moștenit de la tatăl și bunicul său priceperea de a ciopli lemnul.
Locatie: Sat Hobița, com. Peștișani, jud. Gorj
GPS: 45.053516, 23.055827
![](https://www.targujiu.info/wp-content/uploads/2023/03/1.png)
Cheile Sohodolului
Reprezintă unul dintre cele mai impresionante peisaje carstice din România, peisaj întins pe aproximativ 12 kilometri în interiorul Munţilor Vâlcan, între localitatea Runcu si Poiana Contului.
![](https://www.targujiu.info/wp-content/uploads/2023/03/2.jpg)
Parcul Național Defileul Jiului
Se întinde în partea vestică a Carpaților Meridionali, între Munții Vâlcan, la vest și Munții Parâng, la est; de-a lungul râului Jiu, între confluența Jiului de Est cu Jiul de Vest și confluența cu valea Sadului și reprezintă o zonă montană în arealul căruia sunt incluse rezervațiile naturale: Sfinxul Lainicilor și Stâncile Rafailă.
![](https://www.targujiu.info/wp-content/uploads/2023/03/5.jpg)
Cheile Oltețului
Aflate în partea de nord-est a județului Gorj, sunt considerate cele mai înguste formațiuni carstice din Europa. Canionul se întinde pe circa 30 de kilometri, traseul râului Olteț prin munte oferind priveliști spectaculoase, de la porțiuni înguste de câțiva metri și până la oaze de verdeață străjuite de creste impunătoare. Întregul traseu poate fi străbătut cu autoturismul, pe un drum pietruit.
![](https://www.targujiu.info/wp-content/uploads/2023/03/6.jpg)
Cheile Galbenului
Sunt structuri geologice deosebit de pitoreşti formate pe valea râului Galben, în partea de nord-est a judeţului Gorj. Cheile sunt dezvoltate pe o lungime de aproape 2 km, nefiind extrem de înguste, dar având pereţi abrupţi, la baza cărora s-au acumulat imense aliniamente de pietre (grohotişuri), plasate în zona de luncă largă a acestora. În zonă există peste 50 de trasee de alpinism şi escaladă omologate. De asemenea, aici se poate practica şi canyoning-ul.
![](https://www.targujiu.info/wp-content/uploads/2023/03/7.jpg)
Valea Cernei
Oferă turistului, împătimit sau de ocazie, numeroase provocări. Călătoria te poartă printre munţi şi peisaje impresionante, valea Cernei reprezentând un defileu lung de 40 km, în care apa a săpat în stâncă şi şi-a croit drum. Un obiectiv ce merită a fi vizitat în zonă este Barajul Cerna, cunoscut si sub denumirea de Valea lui Iovan. Se situează în primele 10 baraje ca înălţime din România.
![](https://www.targujiu.info/wp-content/uploads/2023/03/8.jpg)
Cheile Corcoaia
Se află la 200m amonte de Cerna Sat şi au fost declarate rezervaţie naturală, fiind una dintre cele mai frumoase forme de relief din Valea Cernei datorită tunelului săpat în urma scurgerilor de apă
![](https://www.targujiu.info/wp-content/uploads/2023/03/9.png)
Valea Bistriței
Părăsind umbra marelui sculptor în casa mică si tăcută care sfidează parcă timpul, poţi pătrunde într-un loc fascinant, măreţ si în acelaşi timp misterios: Valea Bistriţei. Este o zonă sălbatică, mai puţin atinsă de civilizaţie, unde râul străbate și modelează masivul muntos și curge la vale până în apa Tismanei
![](https://www.targujiu.info/wp-content/uploads/2023/03/10.jpg)
Peştera Polovragi
Se găseşte în Munţii Parâng, pe malul stâng al Olteţului, la o altitudine de 670 m. În conştiinţa localnicilor, se păstrează vie o credinţă conform căreia, liderul spiritual al geto-dacilor, Zamolxe, ar fi locuit în Peştera Polovragi. Tot aici, vracii prelucrau o plantă rară, numită povragă, polvragă, sau polovragă, întrebuinţată în popor ca remediu împotriva bolilor.
![](https://www.targujiu.info/wp-content/uploads/2023/03/11.jpg)
Peştera Muierilor
Se află în comuna Baia de Fier, pe teritoriul Depresiunii Getice a Olteniei. Peştera a fost sculptată în calcarele mezozoice de pe marginea sudică a Masivului Parâng, de către râul Galbenul. Cu o istorie foarte bogată, peştera, în timpuri străvechi, a adăpostit în timpul războaielor, când bărbaţii plecau la lupte, foarte mulţi copii şi femei, de unde i se trage şi numele. Este prima peşteră electrificată din România.
![](https://www.targujiu.info/wp-content/uploads/2023/03/sacelu.jpg)
Băile Săcelu
Săcelu este inclus în rândul staţiunilor balneoclimaterice cu funcționare permanentă. Staţiunea balneară este cunoscută înca din timpul romanilor, dovada fiind inscripţia zeilor medicinei Aesculap şi Hygia, de Marcus Tiberius Marcianus.
Acces: la circa 30 km de Târgu Jiu, se poate ajunge cel mai uşor cu maşina pe şoseaua europeana E70 (Craiova – Târgu Jiu – Petrosani – Deva) pâna la Târgu Jiu, de unde se intră pe drumul judetean spre localităţile Crasna şi Săcelu
A fost întemeiată de Sfântul Nicodim, cu ajutorul voievodului Radu I (1377-1383). Prima biserică a fost construită din lemn de tisa, de unde vine si numele mănăstirii. Biserica actuală a fost sfiinţită la 15 august 1377. Mănăstirea este considerată monument istoric.
Acces: DN67D Târgu Jiu – Baia de Aramă, dreapta Tismana (km 31), mânăstire (6 km).
![](https://www.targujiu.info/wp-content/uploads/2023/03/111.jpg)
Mănăstirea Tismana
Are un trecut încă învăluit în mister, începuturile acestui lăcaș de cult nefiind cunoscute cu precizie. Potrivit tradiţiei, Sfântul Nicodim ar fi construit după Vișina și un schit din lemn la Lainici.
Acces: DN66 Târgu Jiu – Bumbeşti-Jiu, loc. Lainici (km 32).
![](https://www.targujiu.info/wp-content/uploads/2023/03/222.jpg)
Mănăstirea Lainici
A fost zidită în jurul anului 1505, de Radu Comisul si Pătru Spătarul. În anul 1645, logofătul Danciu Paraianu ctitoreşte actuala biserică, cu ajutorul domnitorului Matei Basarab.
Acces: DN 67 Râmnicu Vâlcea, Târgu Jiu – Milostea(km 57) dreapta, Polovragi 3Km.
![](https://www.targujiu.info/wp-content/uploads/2023/03/333.jpg)
Mănăstirea Polovragi
A fost zidită în jurul anului 1505, de Radu Comisul si Pătru Spătarul. În anul 1645, logofătul Danciu Paraianu ctitoreşte actuala biserică, cu ajutorul domnitorului Matei Basarab.
Acces: DN 67 Râmnicu Vâlcea, Târgu Jiu – Milostea(km 57) dreapta, Polovragi 3Km.
![](https://www.targujiu.info/wp-content/uploads/2023/03/444.png)
Mănăstirea Crasna
Este ctitorită în 1597-1599 de Stoichiţă Raioşeanu, soţia sa Dochia şi nepotul său Miloşi, pe locul unui schit mai vechi, din 1519. În anul 1525, Schitul Strâmba este menţionat ca metoc al Mânăstirii Govora. În 1731, în vremea domnitorului Alexandru lliaş, devine metoc al Mânăstirii Tismana.
Acces: Localitatea Strâmba-Jiu, Turceni, județul Gorj
![](https://www.targujiu.info/wp-content/uploads/2023/03/555.jpg)
Mănăstirea Strâmba-Jiu
A fost închinată Episcopiei de Râmnic în anul 1785. În perioada 1830-1840 a servit ca biserică de mir şi a fost parasită după secularizarea averilor mânăstireşti.
Acces: DN67 Râmnicu Vâlcea – Târgu Jiu, stânga în Milostea (km 57) pe DJ605A, dreapta în Obislavu (km 29) pe DN67B, Târgu Logreşti (km11), dreapta peste râu 2 km.
![](https://www.targujiu.info/wp-content/uploads/2023/03/666.jpg)
Mânăstirea Târgu Logreşti
Se află la ieşirea din defileul Jiului, pe şoseaua ce leagă oraşul Târgu-Jiu de Petroşani. Prima atestare documentară a acestei mânăstiri o avem într-un document al lui Neagoe Basarab din anul 1514. Din vechea Mânăstire Vişina s-au păstrat doar ruinele bisericii. Mânăstirea Vişina a fost reînfiinţată în anul 1994.
Acces: Mănăstirea Vişina, E79, Bumbești-Jiu, DN66/E79
![](https://www.targujiu.info/wp-content/uploads/2023/03/777.png)
Mănăstirea Vişina
Este cea mai nouă din Gorj, construcția lăcașului de cult din cărămidă fiind încheiată în 2014. Viața monahală a început aici încă din anul 1996, în 2007 fiind adusă aici și biserica din lemn.
Este așezată într-o zonă pitorească din nordul județului, la poalele muntelui Parâng.
Acces: prin DJ665, Strada Mănăstirii Com.Crasna, Cărpiniş 217169
![](https://www.targujiu.info/wp-content/uploads/2023/03/888.jpg)